ДОСЛІДЖЕННЯ СВІТОВОГО ТА ВІТЧИЗНЯНОГО РИНКУ ПРАВА ІНТЕЛЕКТУАЛЬНОЇ ВЛАСНОСТІ - Шуба, Ірина; Сидоренко, Ольга (Вісник Національного технічного університету "Харківський політехнічний інститут" (економічні науки), 2021)
У статті досліджено сучасні тенденції світового та вітчизняного ринку права інтелектуальної власності. Об’єкти права інтелектуальної власності стали повноцінним об’єктом ринкових відносин та виступають в ролі товару. Ринок права інтелектуальної власності аналогічний традиційному ринку економічних відносин з приводу купівлі-продажу товару, де є продавець – власник майнових прав на об’єкт права інтелектуальної власності та покупець – суб’єкт, який зацікавлений у придбанні прав на використання результату інтелектуальної діяльності. Особливістю об’єктів права інтелектуальної власності є їх нематеріальна форма, яка складає майже половину вартості товару/послуги, коли споживач обирає ту чи іншу торговельну марку. Фактори впливу та формування попиту на об’єкт права інтелектуальної власності можна умовно розділити на зовнішні та внутрішні, які вливають на успіх комерціалізації інноваційного продукту. Один із показників ринку права інтелектуальної власності є показник динаміки набуття прав на об’єкти права інтелектуальної власності як на світовому, так і на національному рівнях. Аналізуючи кількість поданих заявок на реєстрацію, можна визначити найбільш привабливі галузі виробництва, найбільш активні країни та підприємства, які орієнтовані на створення та впровадження інновацій. Наприклад, найбільш перспективною галуззю техніки для патентування у світі по кількості поданих заявок по системі РСТ у 2019 році стали комп’ютерні технології, а у 2020 році цифровий зв’язок. На вітчизняному ринку права інтелектуальної власності найбільш активно серед національних заявників у 2019 році відбувалося патентування у галузі машинобудування, а серед міжнародних заявників користувалася популярністю хімія. Отже, ринок права інтелектуальної власності як на світовому, так і на національному рівнях розвивається і для успішної комерційної реалізації інновацій необхідно задовольнити попит споживачів, створити гідну матеріальну базу, інформаційне забезпечення, сприятливі умови для всіх учасників процесу комерціалізації для одержання ними вигоди, за умови чесної конкуренції та обмеженого участі державних органів управління й контролю, прозорості та дотримання принципу верховенства права.